Indhold
Afsnittet handler om fordringshavers muligheder for at inddrive sit krav mod den konkursramte skyldner.
Afsnittet indeholder:
- Individualforfølgning
- Modregning i konkurs
- Oversigt over afgørelser, domme, kendelser, SKAT-meddelelser med videre.
Individualforfølgning
Ved konkursen indledes en universalforfølgning, hvor kreditorfællesskabet bestående af de fordringshavere, der på dekrettidspunktet har et krav mod skyldneren, forfølger deres krav gennem boet. Fra dekrettidspunktet kan der ikke foretages udlæg eller arrest i de aktiver, der omfattes af bomassen. Se KL § 31, stk. 1. En arrest foretaget inden konkursen bortfalder. Se KL § 31, stk. 3.
Individualforfølgning mod skyldneren er kun udelukket for de aktiver, der indgår i boet. Se om disse KL § 32.
Lønindeholdelse
RIM kan lønindeholde i skyldnerens lønindtægt under konkursen efter de almindelige regler for lønindeholdelse, fordi skyldnerens indtægter ved egen virksomhed i denne periode ikke indgår i konkursmassen. Se KL § 33. Lønindeholdelsen kan foretages for både simple og fortrinsberettigede krav.
De beløb, der indbetales ved lønindeholdelse, kan ikke omstødes og skal ikke reducere det dividendeberettigede beløb, medmindre restancen herved er fuldt indfriet. Se UfR 1987, 755 HD.
Fyldestgørelse på grundlag af udlæg
RIM må ikke uden boets samtykke foranstalte, at der afholdes tvangsauktion over et aktiv, hvori RIM har foretaget udlæg. Se KL § 90 sammenholdt med KL § 85, stk. 1. Der er dog intet til hinder for, at RIM efter aftale med boet fortsætter et udlæg til tvangsauktion eller selv inddriver et udlagt tilgodehavende. Hvis RIM ikke har fået en sådan aftale, skal aktiverne afleveres til boet.
Aktiver, der holdes uden for boet
Skyldnerens indtægter ved egen virksomhed under konkursen, og hvad der træder i stedet derfor, indgår ikke i konkursmassen. Se KL § 33.
Det er derfor muligt at foretage udlæg i de aktiver, der holdes uden for boet.
Modregning i konkurs
Konkurslovens regler om modregning i konkurs angår fordringshavers modregning med modfordringer, der kan gøres gældende mod konkursboet efter KL § 38, i hovedfordringer, der indgår i konkursmassen efter KL § 32.
Ikke modregning hen over fristdagen
Den fordringshaver, som på fristdagen havde en fordring på skyldneren, kan benytte fordringen, selv om den var uforfalden, til modregning med dens fulde beløb over for en fordring, som da tilkom skyldneren, medmindre modregning var udelukket på grund af fordringernes beskaffenhed.
Se KL § 42, stk. 1.
Der kan ligeledes ske modregning mellem fordringer, som begge er erhvervet efter fristdagen, men inden konkursdekretets afsigelse.
Se KL § 42, stk. 2.
Der kan derfor modregnes mellem fordringer, der
- begge er stiftet på eller før fristdagen,
- begge er stiftet efter fristdagen, men inden klokkeslættet for konkursdekretet.
Der kan derfor populært sagt ikke modregnes hen over fristdagen, ligesom der ikke kan ske modregning hen over klokkeslættet for konkursdekretet.
Se KL § 1 om fristdagen og afsnit G.A.3.4.1.4.9.1 Generelt om omstødelse.
SKAT kan derfor ikke modregne med skyldige skatte- og afgiftskrav, som er stiftet på eller før fristdagen, i krav, som skyldneren efter fristdagen måtte få mod statskassen, fx negativ moms vedrørende perioden efter fristdagen.
SKAT kan heller ikke modregne med skatte- og afgiftskrav, som er stiftet efter fristdagen, i krav, som konkursboet måtte få mod statskassen efter afsigelsen af konkursdekretet.
Illustration
Idet MF angiver modfordringen, dvs. fordringshavers krav mod boet efter KL § 38, og HF angiver hovedfordringen, dvs. boets krav mod fordringshaver efter KL § 32, kan muligheden for modregning efter KL § 42, stk. 1-2, illustreres med følgende figur, hvor pilene angiver kravenes stiftelsestidspunkt:
![](getFile.aspx?Id=106999)
Stiftelsestidspunkt
Om stiftelsen af krav på overskydende skat, restskat og særlig indkomstskat har Højesteret fastslået, at disse krav stiftes ved indkomstårets udløb - dvs. den første dag efter indkomståret, fordi udløbet først da er en realitet - uanset hvornår skatten opgøres eller pålignes. Se UfR 1985, 619 HD. Hvis et krav på overskydende skat er omfattet af konkursmassen efter KL § 32, er modregningen reguleret af KL § 42. Er kravet på overskydende skat derimod undtaget fra konkursmassen efter KL § 33, kan der modregnes efter de almindelige regler. Se UfR 1997, 910 HD.
Krav på A-skat stiftes som udgangspunkt på tidspunktet for udbetalingen af A-indkomsten. Se KSL § 46, stk. 2.
Krav på positiv eller negativ moms stiftes ved momsperiodens udløb. Er der tale om en skyldnervirksomhed, der er registreret med måneden som momsperiode, vil et momskrav, hvad enten det er positivt eller negativt, for januar måned være stiftet ved udløbet af januar måned, dvs. den 1. februar.
Kontraktlige krav, herunder erstatningskrav ved misligholdelse af kontrakten, stiftes normalt, når kontrakten er indgået. Det gælder, selv om kravet først viser sig senere.
Krav på erstatning uden for kontrakt må anses for at være stiftet, da den ansvarspådragende handling fandt sted, eller - i tilfælde af ansvar for undladt handling - da der burde være handlet.
Bødekrav stiftes ved den strafbare handling eller undladelse.
Tilbagebetalingskrav vedrørende tilbagebetalingspligtig kontanthjælp, uddannelseslån og boliglån anses for stiftet på udbetalingstidspunktet, mens krav på tilbagebetaling af for meget udbetalt boligsikring eller boligydelse anses for stiftet på det tidspunkt, hvor forudsætningen for beregningen af støtten ændres eller bortfalder. Var forudsætningen aldrig opfyldt, stiftes tilbagebetalingskravet derfor på udbetalingstidspunktet.
Oversigt over afgørelser, domme, kendelser, SKAT-meddelelser med videre
Skemaet viser relevante afgørelser på området:
Afgørelse
samt evt. tilhørende SKAT-meddelelse
|
Afgørelsen i stikord
|
Yderligere kommentarer
|
Højesteretsdomme
|
UfR 1997, 910 HD
|
A, der drev selvstændig virksomhed, blev erklæret konkurs den 30. marts 1990. Skattevæsenet anmeldte et krav på 707.000 kr. i boet. I 1993 startede A ny selvstændig virksomhed og fik et krav på negativ moms på ca. 14.000 kr. Skattevæsenet modregnede herpå det i konkursboet anmeldte krav i A's krav på negativ moms. A's krav var omfattet af KL § 33, hvorfor § 42, stk. 1, ikke fandt anvendelse på kravet, og da betingelserne for modregning var opfyldt, var modregningen berettiget.
|
|
UfR 1987, 755 HD
|
Skattemyndighedens pålæg om lønindeholdelse under en gældssanering blev ikke omstødt, da lønindeholdelsen ikke var omfattet af KL §§ 72 og 74. Højesteret fandt desuden, at skattemyndigheden var berettiget til dividende af det fulde krav, der bestod ved gældssaneringens indledning, så det dividendeberettigede krav ikke skulle nedbringes med det beløb, der blev lønindeholdt under gældssaneringen.
|
|
UfR 1985, 619 HD
|
En vognmand, hvis bo blev taget under konkursbehandling i november 1981, havde i perioden marts til juli 1981 solgt nogle køretilladelser. Skattevæsenets krav på særlig indkomstskat heraf ansås først for opstået ved indkomstårets udløb og kunne derfor ikke anmeldes i boet.
|
|